Utjämningssystemet har setts över
Civilminister Erik Slottner tog den 2 juli 2024 emot slutbetänkandet från den parlamentariska Utjämningskommittén som genomfört en bred översyn av det kommunalekonomiska utjämningssystemet. SKR ser positivt på att staten tar ett helhetsgrepp om utjämningssystemet.
Hela 17 riktade statsbidrag försvinner om den statliga Utjämningskommittén får som den vill. I stället ska 10,2 miljarder kronor omvandlas till generella bidrag, rapporterar Dagens Samhälle. Förslaget motsvarar önskemål som kommunerna länge framfört och som OFFENTLIGA AFFÄRER tidigare rapporterat om.
![](https://offentligaaffarer.se/wp-content/uploads/2017/01/Annika-Wallenskog-klar.jpg)
Annika Wallenskog, SKR.
Den 13 augusti 2021 förklarade Annika Wallenskog, chefsekonom på Sveriges Kommuner och Regioner (SKR) på OFFENTLIGA AFFÄRERS nyhetswebb:
– Just nu fungerar de riktade statsbidragen lite som godis. Man vet att det i längden inte är nyttigt, men det smakar ju så bra för stunden, menade SKR:s chefsekonom Annika Wallenskog, som då hoppades att staten framöver skulle ”våga motstå frestelsen med kortsiktighet och ryckiga satsningar”.
Nu kan hennes förhoppningar komma att uppfyllas, åtminstone delvis.
Mer likvärdighet
Kommittén lämnar enligt regeringens webbplats flera förslag på förändringar som syftar till ”att skapa mer likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommunerna och regionerna”.
Det kommunalekonomiska utjämningssystemet är tänkt att skapa ”likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och för regioner trots stora skillnader i skattekraft, folkmängd och åldersstruktur” samt hur tätt eller glest befolkningen bor. Även andra faktorer som påverkar kommunernas och regionernas ekonomi beaktas.
![](https://offentligaaffarer.se/wp-content/uploads/2024/02/Erik_Slottner.jpg)
Civilminister Erik Slottner.
Civilminister Erik Slottner, förklarade i samband med att han tog emot betänkandet:
– Jag uppfattar att det finns en bred samsyn om att det behövs en långtgående kommunalekonomisk utjämning för att vi ska kunna ha en god och likvärdig välfärd i hela landet. Samtidigt är det viktigt att systemet skapar sunda incitament för arbete med effektivisering och tillväxt.
Brett uppdrag
Kommittén har haft ett brett uppdrag som även bland annat omfattat frågorna om hur tillväxten påverkas av utjämningssystemet och åtgärder för att motverka höga och ökande skattesatser.
Kommittén lämnar också förlag på ändringar inom systemet för utjämning av kostnader för verksamhet enlig lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och förslag på riktade statsbidrag som skulle kunna inordnas i de generella statsbidragen, som vi nämner i textens inledning.
SKR: ”bra med helhetsgrepp”
Sveriges Kommuner och Regioner (SKR) kommenterade samma dag utredningens betänkande. ”SKR ser positivt på att staten tar ett helhetsgrepp om utjämningssystemet”, heter det på intresseorganisationens hemsida.
Annika Wallenskog, chefsekonom på SKR, säger i ett uttalande:
– Den här utredningen av den kommunalekonomiska utjämningen har, jämfört med tidigare utredningar, genomlyst alla delar av systemet. Exempelvis har också LSS-utjämningen utretts. Det finns många faktorer att ta hänsyn till och alla som förstår kommunal ekonomi förstår också utmaningarna i att utforma ett perfekt system, avslutar Annika Wallenskog.
Innan regeringen tar ställning till kommitténs förslag ska dessa skickas ut på remiss i slutet av juli 2024. OFFENTLIGA AFFÄRER bevakar frågan.